![](https://trel.no/wp-content/uploads/sites/459/2017/06/hands-731265_1920.jpg)
Mange jobber i håndverkeryrket i dag. I 2013 jobbet 250.000 nordmenn som håndverkere. Norge er avhengig av profesjonelle håndverkere. Det mangler håndverkere på byggeplasser overalt i Norge. Mangelen er så stor at mange håndverkere kommer til Norge fra andre land for å arbeide. Mange håndverkere kommer fra Polen eller baltiske land, som Estland, Litauen eller Latvia.
Håndverkeryrket er hardt. Man pådrar seg store belastninger som håndverker. Det er spesielt rygg, nakke, skuldre, armer og hender som er utsatt. Dette fører til høyere sykefravær blant håndverkere. Et annet eksempel på håndverker er frisør. Frisører opplever de samme type slitasjeskadene på kroppen som andre tungtløftene håndverkeryrker fordi man jobber i veldig statiske stillinger.
Håndverkere er også et mer utsatt yrke for usikkerheter i samfunnet. Håndverkere er ofte betalt etter innsats og for hver jobb som gjøres. Det er ofte slik at man ikke er ansatt som faste ansatte, men leies heller inn etter behov. Når behovet varierer så varierer også lønningene til håndverkere. Dette er et veldig betent tema og et problem i samfunnet.
Mange håndverkere i byggebransjen er ansatt på såkalte 0 timers kontrakter, som betyr at hvis man er hjemme og venter på neste jobb får man ikke betalt. Det kan skape et samfunn hvor man får et A lag og et B lag. Man har da håndverkere som sitter hjemme med mobilen i hånda og håper på at man får en jobb den dagen – at man får noe å gjøre som betaler for ens innsats den dagen. Dette gjør det veldig vanskelig for mange håndverkere å få lån og kjøpe ting på kreditt.
Teknologi er et annet område som gjør inntog i håndverkeryrket. Det spekuleres nå veldig i hvor store forandringer vil skje i håndverkeryrket grunnet teknologiske inntog. Mange av de klassiske håndverkeryrker som syerske, keramikk og lampeblåsere har allerede gått igjennom store teknologiske forandringer. Disse var før yrker man så på hvert gatehjørne men forandret seg veldig med den industrielle masseproduksjonen innenfor veving og klesproduksjon. Lampeblåsere og annen keramikkarbeid ble mye mindre utbredt med inntoget av nye teknologi. Resultatet er hva man ser rundt en, mye mindre håndverkere. De håndverkerne som er igjen jobber i et nisjeområde for de som har litt mer penger å bruke på noe som blir spesiallaget til personen.
Er man interessert i en dress som passer helt perfekt går man til en skredder, men de fleste kjøper dress i butikken. Det samme gjelder for keramikk og lampeblåsing. Ønsker man helt skreddersydde og spesielle produkter går man til håndverkeren. Ønsker man noe som ser greit ut eller er billig kan man gå på butikker overalt. På denne måten har mange klassiske håndverk gått fra å være en dagligvære til å bli sett på mer som en kunstart da få holder på med det.